![]() |
![]() |
|
|
||
![]() |
![]() |
|
|||||||||||||||||||
Az Európai Szociális Charta, melyről szóló szerződést 1961-ben Torinóban írták alá, majd az 1988. évi, az 1991. évi és az 1995. évi jegyzőkönyvekkel módosították és ezzel quasi feltámasztották (Magyarország csak az aláírók között szerepel, a ratifikációs eljárás folyamatban van!). Az Európa Ta 737b14h nács Miniszteri Bizottsága 1996-ban elfogadta a ,,Módosított Európai Szociális Charta" egységes szövegét. A charta a demokratikus társadalom standardjait fogalmazza meg a gazdasági, szociális jogok területén és így az emberi jogok európai rendszerének második pillére.
Az Európai Szociális Charta 1996. évi módosított szövege célként 31 gazdasági és szociális jogot sorol fel, melyek megfelelő eszközökkel való megvalósítására vállalnak kötelezettséget a szerződő felek. Ezen kívül konkrét kötelezettségvállalás is szükséges: jelesül összesen legalább 16 jog alkalmazását kell vállalni a charta megerősítése alkalmával, melyből legalább hatnak az alábbi 9 jog közül kell kikerülni: munkához való jog, gyermekek és fiatalkorúak védelme, társadalombiztosításhoz való jog, szociális és egészségügyi segítségre való jog, családvédelem, vendégmunkások védelme és a nemek közötti egyenjogúság. E 9 jogot szokták kötelező körnek minősíteni. A fennmaradó 22 jog között olyanok találhatók mint jog a megfelelő munkafeltételekhez, a méltányos munkabérhez, az anyaság védelméhez, a szakmai képzéshez, a vállalaton belüli információkra és konzultációkra vonatkozó jogok, valamint a munkafeltételek és munkakörnyezet meghatározásában való részvételre vonatkozó jogok, az idős korúak joga a szociális biztonságra, védelem az elbocsátás ellen, követeléseik védelme a munkáltató fizetésképtelensége esetében, a családosok védelme a diszkrimináció ellen, információs és konzultációs jogosítványok kollektív elbocsátás esetén, a lakáshoz való jog.
Tekintettel arra, hogy egyes jogok tartalmi összetevőit a charta számozott paragrafusokban határozza meg, a szerződő államnak összesen legalább 63 paragrafust kell vállalnia.
Végül megemlíthető az is, hogy a charta is ismeri a vállalt kötelezettségek korlátozásának lehetőségét háború vagy szükségállapot idején, valamint olyan törvényen alapuló megszorítások alkalmazását, melyek szükségesek egy demokratikus társadalomban mások jogainak tiszteletben tartásához, a közrend, a nemzetbiztonság, a közegészség vagy a jó erkölcsök védelméhez.
A választás lehetőségét (amit lehet á la carte megoldásnak nevezni) magába foglaló kötelezettségvállalások teljesítése nemzetközi ellenőrzés alatt áll. A teljesítésről szóló jelentéseket 1991 óta a Független Szakértők Bizottsága vizsgálja, mely következtetéseit nyilvánosságra hozza. 1995-ben bevezették a kollektív panaszok rendszerét, melynek értelmében a munkáltatók és munkavállalók szervezetei e bizottsághoz panaszokat nyújthatnak be. A bizottság megállapításait az Európa Tanács szerveihez továbbítja.
Találat: 2339