![]() |
kategória | ![]() |
||||||||
|
||||||||||
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
|
|
||
![]() |
![]() |
Folyók felszínformálása
Folyó: 100-1000 km hosszú, 100-150 E km2 vízgyűjtő területű vízfolyások összessége.
Folyam: 1000-2500 km hosszú, 150 E - 1 M km2 vízgyűjtő területű vízfolyások összefoglaló neve.
Folyórendszer: egy folyóvá vagy folyammá egyesülő vízfolyások 121h76b együttese.
A folyók a földfelszín legfőbb alakítói, felszínformáló tevékenységük pusztításból, szállításból, felhalmozásból áll.
A folyók munkavégzése függ a vízhozamtól, a meder esésétől, az áramlás ebességétől. A folyó a felszínformálást hordalékával végzi, a folyókban áramló víz mozgási energiája révén képes megtámadni a meder aljzatát, oldalát, és onnan hordalékot termel.
Hordalék: vízfolyások által
szállított kőzet-, illetve ásványtörmelék és málladék.
Hordalékok csoportosítása szemcsenagyság alapján: iszap, homok, kavics.
A hordalék mérete a folyók vízgyűjtő területét felépítő kőzetektől és a terület
éghajlatától függ.
A hordalék mozgatása: lebegtetés, görgetés, ugráltatás, vízben oldva
szállítás. A hordalék szállítása függ a víz sebességétől, a vízhozamtól.
A folyók felszínformálását bevágódó, feltöltő, oldalazó szakasz jellemzi. A folyók szakaszjellege a forrástól a torkolatig többször is változik.
I. Bevágódó szakaszjelleg (felső szakasz): nagy lejtésű, azaz nagy Renief-energiájú területeken, hegységekben, emelkedő térszíneken jellemző. A folyó hordalékszállító képessége (=munkaképesség) nagyobb, mint amennyi a hordalék elszállításához kell. A folyók egyre mélyülő völgyet képeznek. A völgymélyítés (mélyítő erózió) részfolyamatai: hordalékszállítás, mederkoptatás, görgetegaprózás.
A mélyítő erózió függ a
meder kőzetanyagától. A bevágódó völgy keresztmetszetét a kőzet minősége szabja
meg. A bevágódó folyók V keresztmetszetű völgyet alakítanak ki.
Ezek jellemző vált.:
Szurdok
Hasadékvölgy
Sikátorvölgy (=szűk, mély, meredekfalú, kemény kőzetbe vágódó völgy)
Kanyon: vízszintesen települt kemény és puhább kőzeteket feltáró völgyek (pl. USA-ban)
II. Oldalazó szakaszjelleg (középső szakasz): mérsékelt lejtésű területekre jellemző. A folyó hordalékszállító ereje éppen akkora, mint amennyi a hordalék elszállításához kell. Az ilyen folyó kanyarog, ennek oka, hogy meg kel ismernie a sodorvonalát.
Sodorvonal: a leggyorsabban haladó
víztömeg vonala, a legnagyobb hordalékszállítás e vonal mentén történik. A
pusztítást, a feltöltést a sodorvonal helye határozza meg.
A meder bármilyen egyenetlensége a sodorvonalat valamelyik parthoz téríti el,
amelyik ezt a túlsó part felé lendíti vissza. Ez a folyamat többször
megismétlődik, mivel a folyó hordalékszállító ereje a sodorvonal mentén a
legnagyobb. Azokról a helyekről, ahol a parthoz ütközik a folyó, elhord
valamennyit a partból. Az ellentétes oldalon, amely távolabb van a
sodorvonaltól, hordalék rakódik le => folyókanyarulatok alakulnak. A kanyar
homorú oldalán a folyó mélyít, üst keletkezik. A kanyar domború oldalán a folyó
feltölt, öv-zátony keletkezik. A folyó ártere mindkét oldalon szélesedik. A
túlfejlődött kanyarulatokat a folyó átvághatja, ilyenkor holtág (=meander, morotvató) keletkezik. (pl. Törökországban a
Menderes-folyó)
III. Feltöltő szakaszjelleg (alsó szakasz): kislejtésű területek jellemzője. A folyó hordalékszállító ereje kisebb, mint amennyi a hordalék elszállításához kellene. A hordalékot lerakja, ebből zátonyok, szigetek képződnek, ezek pedig elágazásra késztetik a folyót.
A hegységekből, emelkedett térszínekből a síkságokra átlépő folyó esése és hordalékszállító ereje csökken, hordalékát lerakja, ebből pedig legyezőszerűen elterülő hordalékkúp keletkezik. A hegyi patakok törmelékkúpot építenek.
A süllyedő területeken áthaladó folyók feltöltenek, folyami alföldek keletkeznek. Ezek évmilliós feltöltőmunka eredményei, 2000-3000 m vastag törmelék lerakódása.
Folyóteraszok: a folyó két oldalán lépcsőzetesen egymás fölött elhelyezkedő párkányok.
A lassú éghajlat-ingadozás, illetve a vízgyűjtőterületet érő szerkezeti mozgások a szakaszjelleg megváltozásával, teraszok kialakulásával járnak. A teraszok többszörös szakaszjelleg-változás eredményei.
Kialakulásuk:
Ø Ha a folyó munkavégző képessége nő, bevágódik. A munkavégző képesség akkor emelkedik, ha a vízgyűjtőterület nő, vagy pedig az éghajlat nedvesedik.
Ø Ha a folyó munkavégző képessége csökken, kanyarog. Ez akkor következik be, ha a vízgyűjtőterület süllyed, vagy az éghajlat szárazabbá válik.
A kanyargás során az elhagyott folyóvölgyekből csak egyes részek maradnak meg. Ezek a völgysíkmaradványok, vagyis a teraszok.
A bevágódás és a völgyszélesedés ismétlődésével több terasz képződik. Pl. Duna mentén
Találat: 5531